Članak ažuriran 28. нов, 2023.
Kreator članka Biljana Marjanović
Određeni položaji, tehnike disanja i promena načina života mogu pomoći u ublažavanju osećaja nedostatka daha bez odlaska kod lekara.
Međutim, ukoliko se disanje ne popravi ili se pojave drugi simptomi, verovatno će biti neophodan medicinski tretman.
Sadržaj
Otežano disanje kako olakšati
Šta je otežano disanje? Nedostatak daha ili dispneja (više naziva za isti problem) je neugodno stanje koje otežava unošenje vazduha u pluća. Problemi sa srcem ili plućima mogu ometati normalno disanje.
Postavite Pitanje ✏️ Objavite Komentar
Neki ljudi mogu doživeti nagli nedostatak daha tokom kratkih perioda, dok drugi mogu patiti od ovog problema tokom dužeg vremenskog perioda – nekoliko nedelja ili više.
Možete doživeti otežano disanje ukoliko:
- Imate bolest pluća poput pneumonije, hronične opstruktivne bolesti pluća (HOBP) ili COVID-19.
- Vezbate intenzivno.
- Doživite promenu temperature, na primer, izlazak iz tople sobe na hladno.
- Doživite anksioznost, paniku ili ozbiljan stres.
- Boravite na mestu sa visokim nivoom zagađenja vazduha.
- Nalazite se na visokoj nadmorskoj visini.
- Imate prekomernu težinu.
- Bolujete od raka koji utiče na pluća ili primate hemoterapiju.
Ponekad nedostatak daha može iznenada početi. U tom slučaju, to može brzo postati medicinsko stanje koje zahteva hitni odlazak lekaru. Mogući uzroci uključuju:
- Trovanje ugljen-monoksidom.
- Infarkt srca.
- Nizak krvni pritisak.
- Napad astme.
- Alergijsku reakciju.
- Tromb u plućima, poznat kao plućna embolija.
Ukoliko imate bilo koji od ovih simptoma, vi ili neko drugi treba da potražite hitnu medicinsku pomoć. Problemi sa disanjem mogu dovesti do niskih nivoa kiseonika u krvi, što brzo može postati ozbiljna opasnost po život.
U svetlu pandemije COVID-19 iz 2020. godine, nedostatak daha je postao široko povezan sa ovom bolešću. Drugi uobičajeni simptomi COVID-19 uključuju suv kašalj i groznicu.
Većina ljudi koji razviju COVID-19 će imati samo blage simptome. Međutim, trebalo bi da potražite pomoć lekara ukoliko osetite:
- Probleme sa disanjem.
- Osećaj stalne napetosti u grudima.
- Plave usne.
- Mentalnu konfuziju.
Ukoliko navedeni simptomi nisu uzrok vašeg otežanog disanja, možete isprobati nekoliko vrsta kućnih terapija koje su efikasne u olakšavanju ovog stanja.
Mnoge se jednostavno svode na promene položaja, i mogu pomoći da se opusti telo i disajni putevi.
9 kućnih tretmana kako olakšati disanje
U nastavku teksta opisaćemo devet kućnih tretmana koje možete koristiti kako biste olakšali disanje i nedostatak daha.
Kako olakšati disanje – stisnute usne
Ovo je jednostavan način za kontrolisanje nedostatka daha izazvanog panikom, HOBP-om ili hiperventilacijom.
Ova tehnika brzo usporava ritam disanja, čineći svaki udah dubljim i efikasnijim.
Takođe pomaže da se izbace nepotrebni vazdušni džepovi koji se javljaju kod HOBP-a i da se oslobodi zadržani vazduh iz pluća.
![Kako Olakšati Otežano Disanje uz Pomoć 9 Kućnih Tretmana 4 kako olakšati disanje](https://kavanali.com/avantura/wp-content/uploads/2023/09/kako-olaksati-disanje-40976.jpg)
Možete koristiti ovaj metod u bilo koje vreme kada osetite nedostatak daha, posebno tokom zahtevnog dela aktivnosti kao što su savijanje, podizanje predmeta ili penjanje stepenicama.
Da biste izveli disanje metodom stisnutih usana uradite sledeće:
- Opustite mišiće vrata i ramena.
- Polako udahnite kroz nos brojeći do dva, držeći usta zatvorena.
- Priljubite usne kao da ćete zviždati.
- Polako i nežno izdahnite kroz priljubljene usne do četiri.
Kako olakšati disanje – sedenje unapred
Odmor dok sedite može pomoći da se opusti telo i olakša disanje.
– Sedite na stolicu sa stopalima ravno na podu i lagano nagnite grudi unapred.
– Nežno oslonite laktove na kolena ili držite bradu rukama. Zapamtite da držite mišiće vrata i ramena opuštenim.
Ova pozicija je vrsta “trostava”, koja ima za cilj da stvori više prostora u grudnom košu za pluća. Korisna je za osobe sa HOBP-om, i možda ćete primetiti da ovaj položaj zauzimate i nesvesno.
Ova metoda nije pogodna za osobe sa visokim stepenom gojaznosti.
Sedenje unapred sa podrškom za stolom
Ukoliko imate i stolicu i sto na raspolaganju, možda ćete ovu poziciju smatrati malo udobnijom kako biste uhvatili dah.
Sedite na stolicu sa stopalima ravno na podu, okrenuti prema stolu. Nagnite grudi lagano unapred i oslonite ruke na sto. Podržite glavu na podlakticama ili na jastuku.
Ova pozicija je još jedan oblik “trostava” koji stvara više prostora za pluća u grudima.
Stajanje sa podrškom za leđa
Ovaj položaj takođe može pomoći da se telo i disajni putevi opuste.
- Stanite blizu zida okrenuti leđima i oslonite bokove na zid.
- Držite noge u širini ramena i oslonite ruke na butine.
- Sa opuštenim ramenima, lagano se oslonite leđima na zid i spustite ruke ispred sebe.
Kao i druge forme “trostava” koje smo ranije pomenuli, ova pozicija stvara više prostora za pluća u grudnom košu.
Postavite Pitanje ✏️ Objavite Komentar
Stajanje sa podrškom za ruke
- Stanite pored stola ili druge ravne i čvrste površine koja je nešto niža od nivoa vaših ramena.
- Oslonite laktove ili ruke na tu površinu, držeći vrat opuštenim.
- Oslonite glavu na podlaktice i opustite ramena.
- U klasičnom položaju “trostava” to možete postići tako da stavite štap na pod ispred sebe i oslonite se na njega sa obe ruke.
Kako olakšati disanje – spavanje u opuštenom položaju
Osobe sa slip apneom doživljavaju nedostatak daha tokom spavanja, što može dovesti do čestog buđenja i smanjenja kvaliteta i trajanja sna.
Pokušajte da legnete na bok sa jastukom između nogu i glavom podignutom jastucima, držeći leđa ravno. Ili lezite na leđa sa savijenim kolenima, sa jastukom ispod glave i ispod kolena.
Obe ove pozicije pomažu telu i disajnim putevima da se opuste, olakšavajući disanje. Neka vaš lekar proceni postojanje slip apnee i, ako je preporučeno, koristite CPAP aparat (sprečava prekid disanja u snu)
Kako olakšati disanje – dijafragmalno disanje
Dijafragmalno disanje je još jedna tehnika koja može pomoći u upravljanju nedostatkom daha.
Da biste sproveli dijafragmalno disanje uradite sledeće:
- Sedite na stolicu sa savijenim kolenima i opuštenim ramenima, glavom i vratom.
- Stavite ruku na stomak.
- Polako udahnite kroz nos. Trebalo bi da osetite kako vam se stomak diže pod rukom.
- Dok izdišete, napnite mišiće stomaka. Trebalo bi da osetite kako vam se stomak povlači prema unutra. Izdahnite kroz usta sa priljubljenim usnama.
- Stavite više naglaska na izdisaj nego na udah. Nastavite sa izdisanjem duže nego što je uobičajeno pre nego što polako udahnete ponovo.
Istraživanje iz 2019. godine je pokazalo da kombinovanje ovih tehnika disanja pomaže povećanju zapremine grudnog koša kod osoba sa HOBP-om i smanjuje broj udaha koje treba da naprave.
Korišćenje ventilatora
Različiti medicinski stručnjaci preporučuju korišćenje ventilatora za duvanje hladnog vazduha kako bi se olakšao nedostatak daha, a neka starija istraživanja to podržavaju.
Usmeravanje malog prenosivog ventilatora prema licu može pomoći da se smanje simptomi.
Studija objavljena 2018. godine je pokazala da je korišćenje ventilatora pomoglo ljudima koji su imali problema sa disanjem zbog karcinoma u kasnijim stadijumima.
Konzumiranje kafe
Jedno istraživanje je ukazivalo na to da kofein opušta mišiće disajnih puteva kod ljudi sa astmom, što može poboljšati funkciju pluća tokom četiri sata.
To se postiže blokiranjem receptora određenih hemikalija koje doprinose nedostatku daha.
Pre nego što povećate unos kofeina, konsultujte se sa svojim lekarom. Zbog njegovih stimulativnih efekata, previše kofeina može imati negativan uticaj na vaše zdravlje, posebno ako imate bolest srca.
Kako olakšati disanje promenom načina života
Postoji mnogo mogućih uzroka nedostatka daha. Neki od njih su ozbiljni i zahtevaju hitnu medicinsku pomoć. Ukoliko znate zašto imate problema sa disanjem i simptomi su blagi, možete preduzeti korake da ih ublažite kod kuće.
✨ Preporučujemo članak, otežano disanje u trudnoći.
Promene u svakodnevnom životu koje možete sprovesti kako biste sprečili nedostatak daha uključuju:
- Prestanak pušenja i izbegavanje izloženosti duvanskom dimu.
- Izbegavanje izloženosti zagađivačima, alergenima i ekološkim toksinima.
- Održavanje optimalne telesne težine.
- Izbegavanje napora na visokim nadmorskim visinama.
- Očuvanje zdravlja putem izbora ishrane, fizičke aktivnosti i dovoljno sna.
- Poseta lekaru radi dijagnoze eventualnih osnovnih medicinskih problema.
- Primanje vakcina kako biste sprečili grip, COVID-19 i druge bolesti.
- Praćenje preporučenog plana lečenja za osnovne bolesti kao što su astma, HOBP ili bronhitis.
- Učenje što više možete o problemima sa disanjem, zašto vas pogađaju i koje su vaše opcije.
Zapamtite, samo lekar može pravilno dijagnostikovati uzrok vašeg problema sa disanjem.
Svi ovi saveti i terapije treba da se koriste uz konsultaciju sa lekarom.
Ukoliko imate ozbiljne simptome nedostatka daha ili sumnjate na ozbiljan medicinski problem, odmah se obratite lekaru za medicinsku pomoć.
Postavite Pitanje ✏️ Objavite Komentar
Postavite Pitanje ⬇️ Objavite Komentar